Kapacita kuřimské věznice, umístěné do průmyslové zóny na okraji města, je 510 míst a v současnosti je zcela naplněna. Tresty odnětí svobody se středním až vysokým stupněm zabezpečení vykonávají v Kuřimi dospělí muži, věznice jim slouží formou ložnicového systému namísto celového.
Zřízena však byla už v letech 1956 až 1957 jako pobočka Vazební věznice Brno, současnou podobu pak získala v roce 1979. V roce 2000 zažili v Kuřimi největší protesty vězňů v rámci celorepublikové protestní akce, při níž odsouzení požadovali lepší podmínky ve výkonu trestu. V Kuřimi kromě hladovky i demolovali zařízení, zapalovali prostěradla a vyhazovali nábytek a nádobí.
Před dvaceti lety ovládlo věznice běsnění. V Kuřimi protestovali nejdéle![]() |
Průběžně Věznice Kuřim prochází úpravami; před třemi lety nahradila starý likusák ve střežené části nová výrobní hala, v níž pracuje osmdesát vězňů. Zaměstnáni jsou například v callcentru nebo při sestavování plastových beden.
„Odsouzení pracují i vevnitř na pozici uklízečů, topenářů nebo v kuchyni. Snažíme se využit, co jde, abychom byli soběstační,“ přibližuje fungování věznice mluvčí Pavlína Kuchařová. Zaměstnanost vězňů se podle ní dlouhodobě pohybuje kolem padesáti procent.
Další věznice na jižní MoravěVazební věznice a Ústav pro výkon zabezpečovací detence Brno-Bohunice: Zajišťuje výkon vazby obviněných mužů, žen a mladistvých. Postavena byla v roce 1956 a má kapacitu 569 osob. V roce 1997 vznikla v objektu vězeňská nemocnice a v roce 2009 Ústav pro výkon zabezpečovací detence. Věznice Břeclav: Jako samostatný vězeňský objekt funguje od 1. ledna 1997 a trvale jsou do ní umisťováni pouze muži. Celková kapacita je 319 míst. Věznice Znojmo: Má specializovaný oddíl pro výkon ochranného léčení protitoxikomanického a zvláštní oddělení pro výkon vazby. Založena byla již v roce 1918. Ubytovací kapacita je 235 míst. |
Od ostatních věznic v Česku odlišuje kuřimský kriminál umístění specializovaného oddělení pro sexuální delikventy, jediné v republice. Aktuálně je zaplněno zhruba třicítkou vězňů, kteří se věnují terapii s psychologem, případně spolupracují ještě s psychiatričkou. Jejich recidiva je podle údajů věznice na nízké hranici pěti procent.
Další specializovaná oddělení jsou v Kuřimi pro trestance s poruchou osobnosti a chování způsobenou užíváním návykových látek či pro odsouzené s duševní poruchou.
Značné obměny doznalo také před dvěma lety po covidové pandemii složení zaměstnanců.
„Většina personálu odešla po odsloužených letech, takže nastoupili mladí. Mají leckdy jiný přístup, zkusí to třeba na rok až dva roky a odejdou. Jejich přístup je jiný než u předchozího personálu. V současné době ale máme až na pár míst plno,“ sděluje mluvčí Kuchařová.
Běžný den v kuřimském nápravném zařízení začíná budíčkem kolem šesté hodiny ranní. Po snídani má každý vězeň stanovený program. „Ti, co se snaží a mají nějaké dluhy, což je většina, se zapojují do pracovního procesu ve střežené části. Ti s volným pohybem chodí k zaměstnavatelům a čtyři dokonce jezdí do Fakultní nemocnice Brno, kde dělají pomocné práce v kuchyni,“ popisuje mluvčí.
Ve věznici je také Střední odborné učiliště, kde mohou vězni získat výuční list z oboru kuchař-číšník. Na konci června na něj dosáhlo devět odsouzených.
Nechybí ani možnost duchovního rozvoje. Vězeňský kaplan Václav Knotek s kriminálníky pracuje už přes dva roky.
„Práce s nimi je hodně individuální,“ líčí svou práci. „S některými se spolupracuje dobře a mají zájem o službu kaplana. Zpovídám je a vedu s nimi individuální pohovory. Do věznice za nimi jezdím dvakrát týdně a sloužím pro ně mše svaté. Kolik lidí na ně chodí, záleží na jejich režimu a jestli nejsou zrovna v práci. Většinou to však bývá okolo desítky vězňů. Tím, že je jich míň, na rozdíl od mše svaté v kostele, můžeme diskutovat o aktuálních tématech Božího slova i dalších tématech, která je zajímají. Diskuze bývají vždy velice živé.“
Čtvrtníček bubeníkem
Vězni mají i sportovní, hudební nebo výtvarné vyžití a vzdělávací kurzy. Nedávno se na jednom z nich osm učilo práci s motorovou pilou. Zajímavostí je také existence vězeňské kapely Wsedě – vězni s ní jezdí v rámci prevence kriminality přednášet a hrát na střední školy či do výchovných ústavů. „Odsouzení řeknou svůj životní příběh, proč se do vězení dostali a co by udělali jinak. V kapele je velká fluktuace členů, tím, že některým končí trest nebo jdou ven na podmínku,“ vysvětluje Kuchařová.
Před několika lety s kapelou začal zkoušet i herec a hudebník Petr Čtvrtníček. Zapojuje se dodnes. „Neměli bubeníka, ten asi odešel do civilu, za dobré chování, tak jsem se osmělil a nabídl jsem se, že bych šel na konkurz. A obstál jsem,“ popsal herec svou cestu k netradiční kapele v rozhovoru pro iDNES.cz před pěti lety, kdy si věznice připomínala čtyřicet let provozu.
Kapele tehdy daroval i několik hudebních nástrojů a příležitostně se do ní vrací. Zahrál si s ní třeba letos v květnu na dobročinné akci v dětském domovu ve Vranově u Brna. „Sedli jsme si,“ glosoval svoje zapojení do kapely s vězni, „sedícími“ v base, Čtvrtníček.
Kromě práce, seberozvoje a edukace se odsouzení umístění v Kuřimi podílejí i na dění za zdmi věznice. V období covidu se zapojili do šití v té době nedostatkových roušek, v roce 2021 zase někteří pomáhali v oblastech Břeclavska a Hodonínska, které zasáhlo tornádo.