„Několikrát jsme aplikovali do lagun v Litovelském Pomoraví a rovněž přímo v Litovli, kde se komáři přemnožují, přípravek VectoBac, který ničí komáří larvy. Začali jsme s tím už na jaře. A byť je stále vlhko, které komárům prospívá, žádnou kalamitu jsme nezaznamenali,“ pochvaluje si starosta Litovle Viktor Kohout.
Podobně příznivé počasí pro komáry bylo podle něj před čtyřmi lety, kdy lidé v Litovli a okolních obcích odolávali náletům velkých komářích hejn.
Na Litovelsku poté začali používat VectoBac, který je selektivní, takže neohrožuje užitečný hmyz ani teplokrevné živočichy. K boji proti komárům se spojilo devět obcí ležících v Litovelském Pomoraví. Společný postup je účinný, míní starosta Střeně Jiří Nevima, který je hlavním tahounem boje proti komárům.
„Sezona je letos velmi náročná, protože je nadprůměrně vlhký rok. Vždy několik dní po každém dešti podnikáme kontroly a vyhodnocujeme výsledky a podle potřeby aplikujeme VectoBac,“ popisuje metodu boje se škůdcem Nevima.
Ve Střeni zatím díky cíleným zásahům letos nezaznamenali víc než tři komáří útoky za minutu. „To je srovnatelné s oblastmi regionu, kde s komáry žádné problémy nejsou,“ porovnává střeňský starosta.
Pomáhá i spolupráce s univerzitou
Přípravek v obcích podle potřeby aplikují především u vyústění z dešťové kanalizace v příkopech, kde po deštích déle stojí voda. „To jsou mimořádně příznivá místa pro kladení vajíček a líhnutí komárů,“ upozorňuje Nevima. Podle něj není možné v monitoringu komárů polevit.
Obcím hodně pomáhá spolupráce s olomouckou Univerzitou Palackého, která instalovala v Litovelském Pomoraví systém čidel k měření stavu vody, vlhkosti a srážek.
„Cílem je zasahovat selektivně podle hrozícího nebezpečí. Když je potřeba, reagujeme i o víkendu. Je nás na to víc, takže se prostřídáme,“ objasňuje Nevima.
Vědci nasadili do války s komáry drony a senzory, kalamity budou hlásit předem![]() |
Aby se zásahy proti komárům ještě víc zpřesnily a usnadnily, pořídí sdružení obcí Litovelska postřikovací dron. Vítanou techniku zadotuje Olomoucký kraj.
Dobrou situaci na Litovelsku potvrzuje i Libor Mazánek z krajské hygienické stanice. „Vzhledem k vývoji počasí panovaly obavy, že to bude špatné, ale žádná kalamita zatím nenastala,“ ujišťuje odborník. Podle něj je společný postup obcí v otázce řešení komáří problematiky velmi účinný.
Problémy jsou na okraji Olomouce
Přípravek VectoBac experti poprvé použili v Litovelském Pomoraví proti komárům letecky v roce 2006. Jenže v té době ještě neexistoval pravidelný monitoring a občasné zásahy situaci nijak výrazně nezlepšily. Teprve spolupráce obcí Litovelska v posledních letech a cílené zásahy ukazují, že jde o správnou cestu.
VectoBacPřípravek účinkuje jen na larvy komárů, na ostatní organismy nepůsobí. Jeho účinná složka, půdní bakterie Bacillus thuringiensis, se přirozeně vyskytuje i v lesních ekosystémech. Důležitý je správný čas aplikace, ta musí být provedena v období, kdy se larvy komárů nacházejí ve třetím až čtvrtém vývojovém stadiu. Pozdější aplikace nebývá účinná. |
„Je to ale nekončící proces, vždy od jara až do podzimu. Zvláště v letošním roce je to velmi náročné, ale snaha přináší výsledky,“ shrnuje Nevima.
Zatímco na Litovelsku se situace výrazně zlepšila, komáři trápí stále víc obyvatele Chomoutova a Černovíru, místních částí Olomouce.
„Ve spolupráci s Univerzitou Palackého se už dělají průzkumy a chtěli bychom využít i zkušenosti obcí Litovelska,“ konstatuje vedoucí oddělení péče o krajinu olomouckého magistrátu Kamila Kolenyáková.
Dohodnuté jednání už potvrdil i starosta Střeně. „Jsme domluveni na konec srpna. Určitě se rádi podělíme o naše zkušenosti,“ ubezpečuje Nevima.
Vlhký rok přinesl ovády, bzikavky i muchničky
Správa chráněné krajinné oblasti (CHKO) Litovelské Pomoraví opakovaně povoluje výjimky k používání VectoBacu kvůli regulaci komářích kalamit.
„Důvodem je vysoká selektivita přípravku. Účinkuje pouze na larvy komárů a některých blízce příbuzných skupin hmyzu, například pakomárů. I tak je samozřejmě třeba zasahovat za přesně stanovených podmínek,“ vysvětluje zoolog správy CHKO Ondřej Dočkal.
Obyvatele regionu a často i pasoucí se dobytek či koně kvůli neobvykle vlhkému počasí netrápí jen komáři, ale také krvesajné mouchy: ovádi, bzikavky či muchničky. Silnější výskyt ovádů zaznamenali i lidé v Loučné nad Desnou na Šumpersku v podhůří Jeseníků.
„Obtěžujícího hmyzu je víc než v jiných letech, ale není to zase žádné drama,“ je se situací smířená starostka Loučné Petra Harazímová.
„Proti ovádům se nezasahuje. Nejsou tak obtěžujícím hmyzem jako komáři. Většinou nezalétají do bytů a na rozdíl od komárů nepřenášejí nemoci,“ vysvětluje Mazánek z krajské hygienické stanice.