Chcete říct, že můžu brambory v pytli skladovat i v bytě v paneláku?
Přesně tak, můžete ho mít v kuchyni, ve špajzu nebo klidně i na kuchyňské lince.
Jak to funguje?
Pytel se skládá z několika vrstev, které zabraňují pronikání světla a také uvnitř pytle udržují atmosféru vhodnou pro skladování brambor. Má pevné dno, vrchní obal je vyrobený z juty. Další neméně důležitou součástí je menší pytlík, naplněný kmínovou silicí, která zabraňuje klíčení brambor. Silice jsou látky přírodního původu, obsažené v rostlinách. Získáváme je destilací, následně je upravíme do sypké formy a uzavřeme do prodyšného sáčku. Trvanlivost sáčku je pět měsíců, na každou skladovací sezonu je nutné pořídit kmínové sáčky nové.
Vypadá to poměrně jednoduše... Jak jste na nápad skladování brambor přišli?
Před osmi lety v laboratoři na České zemědělské univerzitě, kdy se tým zabýval výzkumem silic a jejich působením na bakterie a plísně, což jsou vlastně původci kažení brambor. Při testech se brambory ukládaly do zavařovacích sklenic a přidávaly se k nim různé silice. Během experimentu se ukázalo, že kmínová silice inhibuje také klíčení brambor. Ty, které byly ošetřeny kmínovou silicí ve sklenicích, klíčit nezačaly. K projektu jsem se připojil už po provedených experimentech jako doktorand, kdy téma mojí dizertační práce bylo také využití silic při skladování zemědělských produktů. Tak jsem se dostal do týmu společnosti Terpenix a začali jsme pracovat na tom, abychom nápad, který vznikl v laboratoři, dostali k zákazníkům.
S bramborami přežijete zimu. Ale umíte je správně skladovat i uvařit?![]() |
Jakým způsobem jste to testovali v praxi?
Ta cesta byla poměrně dlouhá, trvala asi tři roky. Provedli jsme spoustu dalších experimentů, kdy se silice ukládala do různých materiálů, například do pilin, papírové drti nebo bentonitu, což je minerál, který se používá jako stelivo pro kočky. Testování probíhalo v bedýnkách, taškách, papírových nebo látkových pytlích. Před Vánocemi roku 2017 jsme spustili kampaň na internetu, díky tomu se nám podařilo sehnat dostatek financí a vyrobit první várku asi 500 pytlů. První zákazníci se stali našimi testery.
Kde si pytel můžou zákazníci pořídit?
Provozujeme e-shop, podle velikosti stojí od 649 do 1099, sáček se silicí pak vyjde na 59 korun. Ale jezdíme také na výstavy a farmářské trhy, kde si ho zákazníci můžou prohlédnout, osahat a kde jim můžeme vysvětlit jeho výhody. Zatím se nám moc nedaří prodej ve farmářských prodejnách. Aby si zákazník zároveň s kvalitními bramborami koupil i pytel, kde je může skladovat.
Jak probíhá výroba?
Pytle vyrábíme v chráněných dílnách, v jedné pro nás šije zhruba 40 zaměstnanců a v dalších dvou kolem třicítky lidí. Zaměstnávat lidi s nějakým handicapem nám přijde smysluplnější, než pytle šít v zahraničí, i když jsme nabídky měli.
V pytli je možné skladovat jenom brambory nebo i něco jiného?
Brzy uvedeme na trh další dva pytle, jeden je určený na skladování česneku, druhý na skladování cibule. Zákazníci se nás často ptali, jestli máme pytle i na jinou zeleninu, tak jsme jim vyhověli.
Kilo brambor za 30 korun zákazníci nekoupí, míní šéf českých bramborářů |
Jaké máte další plány?
Naše cíle jsou velké. Skladovací pytle bychom rádi viděli v každé domácnosti v Čechách, v Německu, v Evropě, případně ve Spojených státech. Zákazníky máme ze Slovenska, od začátku letošního roku se snažíme dostat na německý trh, což se nám celkem daří. Pár pytlů máme v Austrálii, poslali jsme je do Kanady, Švédska nebo Belgie. Masově se ve světě zatím neprodává.
Výroba skladovacích pytlů je jedna část vašeho podnikání, čím se kromě toho zabýváte?
Provozujeme internetový obchod na prodej přípravků na ochranu rostlin zcela na přírodní bázi. Není možné u nás koupit žádný syntetický pesticid, většina přípravků proti plísním, škůdcům je založena na rostlinných extraktech. Prodáváme také přírodní hnojiva. Všechny produkty jsou určeny do ekologického zemědělství, jsou šetrnější a bezpečnější pro přírodu i pěstitele. Starší zákazníci po nás často chtějí nějaký drsný přípravek, který škůdce zničí jednou pro vždy ideálně v jedné aplikaci. Naproti tomu mladší zahrádkáři fungují trochu jinak, dávají přednost přírodním přípravkům.